סרטן הערמונית הוא הסרטן השכיח ביותר בקרב גברים בישראל. מחקרים רבים שנעשו בנושא מסתבר שגם ברחבי העולם המצב דומה. ככל שגברים מתבגרים השכיחות עולה.
כמו במקרים של סוגי סרטן אחרים, אחד מהדברים שעוזר מאוד לטיפול הוא תהליך מוקדם של אבחון סרטן הערמונית.
מהו גידול סרטני בערמונית?
תופעת הסרטן מתחילה כאשר תאים בגוף מתחילים להתרבות ולצמוח ללא שליטה וללא בקרה. כמעט בכל חלק בגוף תאים עלולים להפוך לתאים סרטניים, ואז יכולים להתפשט לאזורים אחרים בגוף.
גם בערמונית, שהיא בלוטה שנמצאת רק אצל גברים ותפקידה לייצר חלק מנוזל הזרע, יכולים להופיע תאים סרטניים. גודל הערמונית משתנה עם הגיל. אצל גברים צעירים גודלה כגודל אגוז, אבל היא עשויה להיות הרבה יותר גדולה אצל גברים מבוגרים.
כאשר תאי הערמונית מתחילים להתרבות עלול להיווצר גידול שפיר, או גידול ממאיר (סרטן). בגידול שפיר התאים לא מתרחבים לעבר איברים אחרים בגוף; אך יש סכנה שאם ימשיכו לצמוח באזור הערמונית, הם עלולים ללחוץ על איברים קרובים.
כאשר הגידול הוא ממאיר לעומת זאת, התאים פולשים לרקמות קרובות והורסים אותן. הם עלולים גם להתפשט בכל הגוף דרך מערכות הדם והלימפה, ואז ליצור גושים ממאירים חדשים באזורים נוספים, מה שקרוי "גרורות".
ישנן לא מעט דרכי טיפול בסרטן הערמונית. סוג הטיפול – החל ממעקב וכלה בניתוח, תלוי בגורמים רבים כמו למשל בריאות כללית וגיל של המטופל, שלב הגידול, רמת חלבון PSA בדם, סיכון של תופעות לוואי, האם בוצע בעבר טיפול בסרטן הערמונית, מחלות רקע ועוד.
טיפול כירורגי רדיקלי
מטרת הטיפול הכירורגי הרדיקלי – היא להסיר את הערמונית כולה. זהו טיפול נפוץ מאוד אשר מרחיק את כל התאים הסרטניים בבת אחת.
בין יתרונותיו אפשר למנות:
הניתוח פותר בעיה נפוצה ביותר אצל מבוגרים והיא ערמונית מוגדלת, אשר גורמת לאי-נוחות גדולה בחיי היומיום.
ניתוח רדיקלי מאפשר המשך טיפול משלים בהקרנות (על זה בהמשך) במידה והמחלה חזרה. ההיפך, דרך אגב, אינו אפשרי; כלומר מי שעבר טיפול בקרינה לא יוכל לעבור ניתוח.
טיפול בקרינה
טיפול בקרינה (Radiotherapy) משמעותו הקרנה של קרינה מייננת בעוצמה גבוהה לשם השמדת תאי הסרטן ומניעת המשך התחלקותם.
בהכללה ישנם טיפולי קרינה חיצוניים (External Beam Radiation Therapy) – כאשר מקור הקרינה הוא מכונה בקרבת המטופל – וטיפולי קרינה פנימיים (Brachytherapy) – כאשר במהלך הטיפול מחדירים לריקמה גרעינים רדיואקטיביים קטנטנים, אשר פולטים קרינה לתוך הערמונית. מקובל במקרים מסוימים לשלב בין שתי שיטות ההקרנה.
טיפול הורמונלי (Hormone Therapy)
טיפול הורמונלי נועד למתן את ייצור התאים הסרטניים. תאי סרטן הערמונית משתמשים בהורמון הגברי טסטוסטרון (Testosterone). טיפול הורמונלי, אשר ימנע ייצור טסטוסטרון בגוף, יאט בצורה משמעותית את התפתחותם של תאי הסרטן וגם יקטין את גודלם.
טיפול כימי (כימותרפיה)
זהו טיפול באמצעות תרופות אנטי-סרטניות אשר משמידות תאים סרטניים. ניתן למשל כאשר יש גרורות או התפתחות מהירה של המחלה, במטרה לעכב את ההתקדמות ולהקל את הסימפטומים. מחקרים הוכיחו כי שילוב של טיפול כימותרפי יחד עם טיפול הורמונלי מאריכים בצורה מובהקת את תוחלת חיי החולה.
אם מופיעים תסמינים כמו:
- קושי בהטלת שתן
- כאב או צריבה במתן שתן
- זרם שתן איטי או מפוצל
- זרם שתן לא רציף
- תחושת צורך דחוף בהטלת שתן וקושי להתאפק
- תכיפות במספר הפעמים של הטלת שתן
- דם בשתן או בנוזל הזרע
מומלץ לגשת מיידית לרופא לבדיקות. גם אם אחרי הבדיקות התברר שהסיבה לאחד או יותר מהתסמינים היא אחרת, היה שווה לבדוק. אך אם חס וחלילה הסתבר שיש חשד לסרטן הערמונית – גילוי מוקדם יכול להציל חיים.
תאים סרטניים בערמונית הם תופעה שכיחה. גידול בערמונית יכול להתקיים תקופה ארוכה ללא תסמינים. כיום ברור של – 30% מהגברים מעל גיל 50, ושלרוב הגברים מעל גיל 80, יש תאים סרטניים בערמונית. אבל סרטן זה מתפתח בדרך כלל באיטיות רבה מאוד.
יחד עם זאת, ישנם מקרים בהם המחלה מתפתחת לפתע בקצב מהיר, ואז יש לעקוב על מנת למנוע התפשטות לאיברים אחרים בגוף, בעיקר לעצמות.
בדיקת PSA – בדיקת דם בה בודקים את רמת החלבון המיוצר על ידי הערמונית. אם נמצאים ערכים גבוהים הרופא ישלח את המטופל לבדיקות נוספות באופן מיידי. זאת, למרות שהיום כבר ידוע שבדיקה כזאת יכולה גם להטעות מאחר וערכים גבוהים יכולים להצביע גם על גידול שפיר, וסרטן יכול להופיע גם במקרה של ערכים נמוכים.
בדיקת MRI – השימוש ב-MRI נעשה גם בשלב האבחון וגם בשלב המיקוד של האזורים החשודים בסרטן.
ביופסיה קלאסית – בדרך כלל עושים ביופסיה אם בדיקת ה-PSA העלתה תוצאות מחשידות. הביופסיה נעשית בעזרת אולטרסאונד, על ידי החדרה של מחט זעירה דרך הרקטום ואיסוף אקראי של 12 דגימות תאים לבדיקה. כיום ברור שהביופסיה הזאת, לא רק שהיא כואבת וגורמת לאי נוחות רבה אצל המטופל (בגלל ההחדרה הרקטלית), היא גם לא מספיק טובה בגלל אקראיות הדגימות.
ביופסיית פיוז'ן – ביופסיה זו נעשית על בסיס של מיפוי מקדים של בלוטת הערמונית באמצעות MRI, כך שניתן לדגום את הבלוטה בצורה יותר מושכלת ורחבה. הביצוע של הביופסיה נעשה באמצעות אולטראסאונד, מה שעוזר לבצע את התהליך בצורה מדויקת יותר. חשוב לציין שמעבר לכך שהוכח שהשיטה של ביופסיית פיוז'ן מעלה את אחוז גילוי המחלה, בשיטה זו המחט עוברת דרך העור ולא דרך פי הטבעת, וזווית הכניסה מאפשרת דגימה מכל אזורי הערמונית.
הביופסיה נעשית תחת תהליך של הרדמה כללית קצרה ובמינימום של חוסר נוחות.
בסרטון: ערמונית מוגדלת שפירה - ד"ר בוריס פרידמן
טיפול פוקאלי הינו טיפול נקודתי להסרת הגידול. טיפול זה בא להחליף את הליך כריתת הערמונית. הטיפול מפחית את תופעות הלוואי בהשוואה להליך הסרת הערמונית ובכך מקל על המטופל.
ישנן מספר שיטות לטיפול פוקאלי בסרטן הערמונית… ההבדלים מתאפיינים בסוג האנרגיה:
השיטות לטיפול פוקאלי לסרטן הערמונית:
- שימוש בגלי אולטרהסאונד ממוקדים – באמצעות אפקט חום גבוה של 90 מעלות בפרק זמן קצר הפוגע בגידול.
- קריותרפיה – החדרת מחט לערמונית: בשיטה זו מקפיאים את האזור המבוקר המביא להרס בתאי הגידול.
- טיפול פוטודינמי – אנרגיית אור המועברת לרקמה בגוף אשר עברה פוטוסנסיטיזציה מחומר כימי.
- טיפול Nano Knife – שימוש באנרגיה חשמלית ובהעברת זרם ישר בין אלקטרודות דקיקות (מחטים) הפוגעות בגידול ובשלמותו.
גופנו עטוף מקרום דקיק הנקרא: ממברנה. תפקיד הממברנה הוא להפריד את התא מהסביבה (נסו לדמיין קירות של בית). בעזרת הממברנה, התא מסוגל להתקיים בסביבה פנימית ולהחליט איזה חומרים נכנסים ויוצאים.
טכנולוגיית Nano Knife מעבירה זרם אלקטרודות דקיקות המקיפות את הגידול ופוגעות בשלמות הממברנה של תאיו. הרעיון הגיע מניסויים של טיפולים כימותרפים שהצליחו לגלות שבאמצעות העברת זרם קצר לזמן מועט, הממברנה מתחוררת וזרימת הכימותרפיה עולה ללא יכולת של תא סרטני להתנגד. בהמשך התברר שאם מעבירים את הזרם לזמן ארוך יותר, התא הסרטני לא מסוגל לתקן את החורים שנוצרו ולמעשה מת עקב חוסר יכולת לשמור על סביבה פנימית (כמו בית שנהרסו קירותיו). הזרם אינו עובר בין האלקטרודות המקיפות את הגידול ובכך אין שום פגיעה באזורים אחרים.
לכל אחת מהשיטות שהזכרנו ישנן יתרונות וחסרונות.
יתרון שיטת ה-Nano Knife הוא בשל כך שלא נעשה שימוש בחום\קור, הסכנה לפגיעה של מבנים סמוכים כמו הרקטום המצוי ליד הערמונית פוחתת משמעותית, ובנוסף הזרם החשמלי הפוגע בממברנות חס יחסית על צינור השופכה העובר במרכז הערמונית.
חסרון שיטת ה-Nano Knife הוא שלמרות שהתוצאות מוצלחות ומבטיחות ביותר, השיטה נחשבת חדישה וניסיונית.
במסגרת אשפוז יום כירורגי במדיקה- מרכזים רפואיים, תחת הרדמה כללית ותחת סימון האזור הגידולי על גבי בדיקת MRI אותה ביצע המטופל קודם לכן, מוחדרות מספר מחטים דקות (אלקטרודות) אל הערמונית דרך העור בהנחיית אולטראסאונד, במטרה להקיף את אזור הגידול. מספר האלקטרודות נע בין 4-6. לאחר מכן מועבר הזרם בין זוגות האלקטרודות ובכך הזרם מכסה את שטח הגידול. בסיום הטיפול ניתן למטופל זריקת הרדמה מקומית המאלחשת את הכאב באזור ההערמונית ומקלה על ההתאוששות.
הפעולה אורכת קצת פחות משעה ולאחר כמה שעות של התאוששות המטופל משוחרר לביתו.
מספר ימים לאחר הטיפול (בין 2-5 ימים) יוסר למטופל הקטטר והוא יוכל לחזור לפעילות מלאה.
שבוע לאחר הטיפול, המטופל יעבור סריקת MRI במטרה לוודא את היקף אזור הטיפול ושכל האזור מוכל בו.
בדיקת PSA תבוצע כל 3 חודשים בשנתיים הראשונות לצורך מעקב.
לאחר חצי שנה, המטופל יעבור סריקת MRI בשנית.
לאחר מכן, המטופל יבקר בכל חצי שנה במרפאה ואחת לשנה יבצע סריקת MRI לצורך מעקב.
תופעות לוואי אפשריות: תחושת אי נוחות/ כאב קל באזור החדרת המחטים (אזור העור שבין פי הטבעת ושק האשכים) או נפיחות של האזור, דם בשתן בימים הראשונים ודם בזרע במהלך השבועות הראשונים. בנוסף, תתכן צריבה במתן שתן. לעיתים נוצרת בצקת מקומית בערמונית בשל הטיפול, אם האזור הטיפולי קרוב למרכז הערמונית (לשופכה) נותיר את הקטטר למשך חמישה ימים במקום יומיים כדי להפחית את הסיכון של אצירת שתן לאחר הוצאת הקטטר.
![](https://www.medica.co.il/wp-content/uploads/2023/08/1200X6301200X630_2-3.png)
פרק חדש במדיקאסט עם ד"ר זלמן יצחקוב על סרטן בערמונית
בסרטון: מתי לפנות עם הילד לאורולוג? ד"ר אלון משיח
מומחים בתחום
![](https://www.medica.co.il/wp-content/uploads/2024/03/דוקטור_דניאל_סעידיאן.jpeg)
ד"ר דניאל סעידיאן
מנתח מומחה בכירורגיה אורולוגית, רופא בכיר במרכז הרפואי "מאיר" כפר-סבא
![](https://www.medica.co.il/wp-content/uploads/2023/01/פרופסור-מרגל-דוד.jpg)
פרופ' מרגל דוד
מומחה בכירורגיה אורולוגית אונקולוגית, בגילוי מוקדם ומניעה של מחלות הסרטן
![](https://www.medica.co.il/wp-content/uploads/2023/01/דר-גיאלצינסקי-אילן.jpg)
ד"ר גיאלצ'ינסקי אילן
סגן מנהל המחלקה האורולוגית אסה"ר, מומחה בכירורגיה אורואונקולוגית רובוטית וזעיר פולשנית